UN info 2000
United Nations Information Centre Prague
Panská 5, 110 00 Prague 1, Czech Republic
Tel.: (+420 2) 2421 10 49, Fax: (+420 2) 2422 5425, 
e-mail: unicprg@unicprague.cz, http://www.unicprague.cz

UNIC/48c/2000
3. října 2000, počet stran: 4, kontakt: Michal Broža

EMBARGO
Obsah této zprávy nesmí být citován ani shrnován v tisku, rozhlase nebo televizi do
3. října 2000, do 24:00 hodin středoevropského letního času

Příliv zahraničních investic do střední a východní Evropy vzrůstá, nejvíce investic 
proudí do Polska a České republiky
Hlavními investory v regionu jsou firmy z Evropské unie

PRAHA, 3. října 2000 (Informační centrum OSN) – Ve Světové zprávě o investicích 2000: nednárodní fúze, akvizice a rozvoj, kterou dnes vydává Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD), se uvádí, že příliv přímých zahraničních investic (FDI) od nadnárodních korporací (TNC) do Polska a České republiky dosáhl v průběhu roku 1999 rekordní výše, která v úhrnu představuje plných 55 procent z celkového přílivu FDI do střední a východní Evropy. 

Podle této zprávy mohou letos přímé zahraniční investice od nadnárodních korporací v celosvětovém měřítku překročit úroveň jednoho bilionu USD, přičemž již loni dosáhly působivé úrovně 865 miliard USD. 

„Nadnárodní podnikové fúze a akvizice včetně nákupů státem privatizovaných podniků zahraničními investory zvedají zahraniční investice na rekordní úroveň,“ konstatoval generální tajemník UNCTAD Ruben Ricupero.
Karl P. Sauvant, vedoucí autorského týmu zprávy k tomu dodává: „vzniká globální trh s firmami. Firmy jsou skupovány a prodávány mezi státy v nevídané míře.“

Příliv FDI do rozvinutých zemí v minulém roce vzrostl na 636 miliard USD (ze 481 miliard v roce 1998), zatímco příliv FDI do rozvojových zemí stoupl na 208 miliard USD (ze 179 miliard USD v roce 1998).

Příliv FDI do 10 států
střední a východní Evropy,a 1998 a 1999
(v milionech USD)

stát	
1998	
1999	

střední a východní Evropa celkem 	
21 149	
22 923	

Polsko	
6 365	
7 500	

Česká republika	
2 720	
5 108	

Rusko 	
2 761	
2 861	

Maďarsko	
2 036	
1 944	

Chorvatsko	
  893	
1 382 	

Rumunsko	
2 031	
961	

Bulharsko	
537	
770	

Ukrajina	
743	
496	

Litva	
926	
486	

Lotyšsko	
357	
366	
a včetně států bývalé Jugoslávie	

Světová zpráva o investicích (WIR2000) zdůrazňuje, že „s ohledem na sérii krizí (v Asii, Rusku, Kosovu), které otřásly důvěrou v nové trhy jako takové, se zdá být odolnost a pokračující růst FDI do střední a východní Evropy poměrně ojedinělým jevem. Ani ruská krize z roku 1998 nezabránila tomu, aby tato oblast nezaznamenala na poli investic další rekord. A v roce 1999 vytrvale pokračoval přísun FDI i do nejchudších zemí jihovýchodní Evropy jako je Bulharsko a Chorvatsko.“

Navzdory působivému přílivu FDI v hodnotě 23 miliard USD – což představuje nárůst o 2 miliardy za jediný rok – na celý region v minulém roce připadly jen 3% globálních toků FDI. V přepočtu na sílu svých hospodářství patří mezi přední příjemce FDI Estonsko, Maďarsko a Česká republika. V roce 1999 podíl FDI ve vztahu k HDP u těchto zemí dosahoval 41.5%, 39.6% a 30.6%. Nadnárodní společnosti z Evropské unie jsou ve střední a východní Evropě dominantními zahraničními investory.

	V Polsku, kde FDI vzrostly o více než 1,1 miliardy USD na rekordních 7,5 miliard, jsou zahraniční investoři bezesporu přitahováni velkým domácím trhem (z hlediska HDP druhým největším po Ruské federaci a na počet obyvatel třetím největším po Ruské federaci a Ukrajině). Přísun FDI do České republiky za rok 1999 se téměř zdvojnásobil z 2,7 miliardy na 5,1 miliardy, což souvisí převážně s nedávnou změnou privatizační politiky. Zatímco v první polovině devadesátých let byli zahraniční investoři z privatizace vyloučení, druhé kolo privatizace následovalo příklad dalších zemí jako Maďarsko, kterým se úspěšně podařilo zapojit do procesu zahraniční firmy. 

Příliv FDI do Ruské federace vzrostl o 100 milionů USD na 2,9 miliardy USD, což je v poměru k velikosti ruské ekonomiky nízká úroveň. Zdá se, že obyvatelé Ruska často vyvážejí finance za hranice a poté do země investují z ciziny. O pravděpodobné existenci této „smyčky“ vypovídá vysoká míra přísunu investic z Kypru (v první polovině roku 1999 připadlo na Ruskou federaci 23% celkových FDI do střední a východní Evropy, přičemž 8% pocházelo z Kypru). 

Kosovský konflikt ovlivnil některé potenciální investory se zájmem o jihovýchodní Evropu. Některé státy této oblasti reagovaly na krizi snahou o větší otevřenost vůči FDI a větším důrazem na privatizaci, čímž došlo k urychlení některých větších privatizačních projektů (například bulharských a chorvatských telekomunikačních společností, makedonské ropné rafinérie a rumunského výrobce aut), i když některé z těchto obchodů se nepodařilo uskutečnit před začátkem roku 2000. 

Privatizace, fúze a akvizice společností

Fúze a akvizice společností západoevropskými firmami nabývají ve východní Evropě stále více na významu. I Spojené státy začínají postupně nakupovat společnosti, ale celková hodnota těchto nákupů byla v roce 1999 relativně nízká (celkem méně než 1 miliarda USD). Vzhledem k tomu, že některé země (např. Maďarsko) již téměř dokončily privatizaci výrobního sektoru, nadnárodní společnosti se nyní zaměřují především na místní soukromé podniky. Privatizace sektoru služeb však dosud nebyla ukončena. Restrukturalizace a konsolidace bankovnictví v České republice a Polsku nadále představuje příležitost pro nadnárodní fúze a akvizice. Velké možnosti se po této stránce otvírají také v Pobaltí. 

Na konci roku 1999 dosáhla úroveň FDI do zemí střední a východní Evropy hodnoty 110 miliard USD, z nichž největší část je soustředěna v Polsku (30 miliard USD), Maďarsku (19 miliard), Ruské federaci (17 miliard USD) a České republice (16 miliard USD). Z hlediska rozdělení FDI podle sektorů, do nichž směřují, vyplývá, že podíl služeb se zvýšil na úkor výrobního sektoru a dosáhl úrovně 56% ve srovnání s méně než 50% v roce 1998. WIR2000 konstatuje, že „tato skutečnost by mohla mít pozitivní dopad na ekonomickou transformaci, neboť zvýšená efektivita výroby je nyní doplněna zvýšením efektivity služeb, což vede k celkovému zlepšení výkonnosti daných ekonomik.“ 

Zhruba 60% celkové úrovně FDI je ve vlastnictví nadnárodních organizací sídlících v zemích Evropské unie, zatímco podíl amerických firem dosahuje jen 16%.

Největší regionální nadnárodní společnosti

UNCTAD sestavil tabulku 25 největších nadnárodních společností tohoto regionu podle jejich zahraničních aktiv. Nedostatečné informace o firmách Ruské federace brání zařazení ruských firem do tabulky. Podle dostupných informací se však zdá, že ruský Lukoil Co. disponoval zahraničními aktivy v hodnotě 2,3 miliardy USD, zahraniční prodej v hodnotě 2,6 miliardy USD a 5000 zaměstnanců v zahraničí, což znamená, že jeho zahraniční aktiva vysoce převyšují aktiva kterékoli z firem uvedených v tabulace. Lze dokonce říci, že celková hodnota zahraničních aktiv společnosti Lukoil je jen o 600 milionů nižší než 2,9 miliardy USD, což je celková hodnota zahraničních aktiv všech uvedených firem dohromady. 

Všech 25 firem za účelem mezinárodní expanze aktivně investuje jak do budování „na zelené louce“ tak i do zahraničních nákupů podniků, což dokládá rychlý nárůst jejich zahraničních aktiv. Mezi 1. lednem 1997 a 30. červnem 2000 sedm z těchto 25 vedoucích firem provedlo zahraniční odkupy. Průměrný objem těchto transakcí je stále poměrně malý. Až do poloviny roku 2000 bylo největší transakcí nákup 36% podílu ve Slovenské ropné společnosti Slovnaft maďarskou firmou MOL Hungarian Oil & Gas Plc. za 262 milionů USD. 

** *** **

Tato tisková zpráva spolu s informacemi o zveřejnění World Investment Report 2000 (včetně výňatků ze zprávy), je k dispozici na následující internetové adrese:
http://www.unctad.org

Další informace zájemcům poskytne: Karl P. Sauvant, Officer-in-Charge, Division on Investment, Technology and Enterprise Development, UNCTAD, tel: +41 22 907 5707, fax: +41 22 907 0194, e-mail: karl.sauvant@unctad.org; nebo Erica Meltzer, Press Officer, tel: +41 22 907 5365 / 5828, fax: +41 22 907 0043; e-mail press@unctad.org

*****